Fremtidens skole er i en klasse for sig.
![](https://daarbakdesign-strapi.b-cdn.net/01_Fremtidens_skole_Topbanner_FB_7e3002d23f.jpg?width=800)
![](https://daarbakdesign-strapi.b-cdn.net/01_Fremtidens_skole_Topbanner_FB_MOBIL_0d5383e194.jpg?width=800)
En skolehverdag uden fag, lektier og karakterer. Sådan lyder konceptet for de 55 elever på den nye friskole, Byskolen Gnist, i Aarhus, der ønsker at bidrage til og transformere måden, vi tænker læring på. Visionen er at inspirere til forandring af folkeskolen, lyder det.
I hjertet af Aarhus ligger en smuk gammel bindingsværksbygning, der engang husede byens arkitektskole. I dag danner stedet ramme om Byskolen Gnist – en nyskabende friskole, som bygger på forskning om, hvordan børn lærer og trives bedst.
Her foregår al undervisning gennem projektbaseret læring, hvor leg og kreativitet er en integreret del af hverdagen. Missionen er at vise en ny vej for folkeskolen. Det fortæller Jesper Broberg Bang, der – udover at være en af initiativtagerne bag Gnist – er direktør i Gejst Studio. Et designbureau med erfaring inden for uddannelses- og læringsprojekter.
”Vi oplever en folkeskole, som har lyst til at udvikle sig, men der er nogle grundlæggende strukturer i skole- og uddannelsessystemet, som bremser børns trivsel og læring. Med Gnist vil vi etablere en skole på et solidt vidensfundament, hvor vi forener uddannelse med moderne forskning om, hvad der får børn til at trives og giver dem lyst til at lære”, siger Jesper Broberg Bang.
Involvering skaber indlæring
Skolelivet på Gnist tager udgangspunkt i leg og projektbaseret læring, hvor børnene løser virkelighedsnære problemer med hinanden og andre mennesker – også på tværs af alder og generationer. Derfor har både lærere, børn og forældre også selv været med til at forme de fysiske rammer for de 55 elever, der i sommer startede på den nye friskole.
En stor del af skolens inventar kommer fra donerede møbler, som børnene har renoveret og tilpasset til deres egne behov. Og ifølge Jesper Broberg Bang har involveringen af eleverne i indretningsprocessen mange fordele set ud fra et læringsperspektiv.
”I virkeligheden er der meget læring i indretning. Børnene styrker ikke kun deres evne til at samarbejde og udtrykke deres kreativitet – de udvikler også en større forståelse for materialer, konstruktion, æstetik og bæredygtighed”, siger Jesper Broberg Bang.
Læringsfællesskaber i fremtidens skole
Nye former for undervisning er under udvikling, og flere skoler indretter sig efter principper for innovative læringsmiljøer, der både skal motivere eleverne og være tydelige i deres kommunikation. Det siger Martin Roald Poulsen, arkitekt og partner i Nerd Architechts, der i de seneste 15 år har arbejdet med udvikling af læringsmiljøer.
Nerd Architects har været sparringspartner for Byskolen Gnist, hvor stærke fællesskaber og følelsen af samhørighed er afgørende for børnenes trivsel, læring og udvikling. Og spørger man Martin Roald Poulsen, er det netop et fokus på design af nærværende og inkluderende læringsfællesskaber, der skal føre folkeskolen ind i fremtiden.
”Vi ved, at læringsrummets form og udtryk har stor betydning for selve læringsprocessen og måden, vi er sammen på. Men vi lærer alle sammen forskelligt. Derfor skal vi i højere grad skabe differentierede rammer, hvor der er plads til elevernes forskelligheder og som understøtter de sociale relationer og aktiviteter”, siger Martin Roald Poulsen.
Vil inspirere andre
Navnet til skolen er valgt ud fra målet om at bevare børns iboende gnist efter endt skolegang. Derfor er det også ambitionen, at skolen skal opleves som det mest spændende og udviklende sted i et barns liv.
”Vores vision er ret simpel: Vi vil give børn lyst til at komme i skole, til at lære og til at udvikle sig, mens de er der. Desuden vil vi gerne inspirere andre, og fordi vi har forskningen med, tror vi også på, at vores skole kan bidrage til at skabe grundlag for fremtidens skole”, slutter Jesper Broberg Bang.